Ďalším z eucharistických zázrakov, ktorý sa udial len nedávno,
je aj zázrak z poľskej Legnice.
A práve ten vám, milí diváci,
spolu s jedným z najznámejších eucharistických zázrakov
z portugalského Santarém, dnes priblížim.
25. decembra 2013 v Kostole svätého Hyacinta v Legnici
padla počas rozdávania svätého prijímania vo svätej omši
hostia nedopatrením na zem.
Následne bola vložená do nádobky s vodou a uložená do svätostánku,
ako to predpisuje Kódex kánonického práva v takýchto prípadoch.
O niekoľko dní neskôr sa na jej povrchu objavila červená škvrna,
ktorú vtedajší biskup z Legnice Stefan Cichy, nechal ihneď preskúmať
príslušnou vedeckou komisiou.
Výsledky boli prekvapujúce a potvrdili,
že ide o tkanivo podobné „srdcovému svalu so zmenami,
ktoré sa objavujú vo chvíľach agónie“.
25. decembra 2013 padla v Kostole svätého Hyacinta v Legnici
počas slávenia svätej omše v okamihu rozdávania svätého prijímania
premenená hostia nedopatrením na zem.
Po jej zdvihnutí bola vložená do nádobky s vodou.
Farár z Kostola svätého Hyacinta don Andrzej Ziombra hovorí,
že 4. januára sa spolu s inými kňazmi šiel pozrieť,
či sa premenená hostia, ktorá predtým spadla na zem,
už rozpustila vo vode, keďže prešli odvtedy už dva týždne.
„Okamžite sme zbadali, že hostia sa ešte nerozpustila
a že sa na nej objavila červená škvrna,
na zhruba 1/5 jej povrchu.
Rozhodli sme sa o tom ihneď informovať biskupa.
Ten ustanovil príslušnú teologickú a vedeckú komisiu,
ktorá udalosť začala skúmať.
Zatiaľ sme pozorovali, že postupom času sa farba škvrny na hostii
zmenila z červenej farby na tmavočervenú...
Vzorka hostie bola odobratá vedcami 26. januára 2014.
Pre nás, kňazov, išlo o evidentný zázrak.
Komisia ale musela preskúmať, či nejde o nejakú hubu, pleseň,
alebo nejakú vonkajšiu príčinu...
Inštitút kriminalistickej medicíny z Vroclavu
v prvej fáze výskumu vylúčil prítomnosť baktérií alebo húb,
ktoré sa farbia dočervena.
Druhý histopatologický výskum zvýraznil, že niektoré fragmenty
sa javili ako časť tkaniva myokardu.
Nakoniec sme požiadali o posledný názor a vzorku sme odniesli
do Inštitútu foréznej medicíny v Štetíne bez toho,
aby sme upresnili, odkiaľ vzorka pochádza
- zdôrazňuje farár z Kostola svätého Hyacinta,
don Andrzej Ziombra.
Tam použili iný spôsob výskumu.
Oddelenie histipatológie Pomeranian Medical University v Štetíne
vydal po vykonaní výskumu vyhlásenie, v ktorom oznamoval,
že „v histopatologickom obraze sa zistilo,
že fragmenty tkaniva obsahujú
fragmentované časti priečneho svalstva“.
A to sa „veľmi podobá na ľudský srdcový sval s poškodeniami,
ktoré sa objavujú často počas agónie“.
Neskúmali sme krv, ktorá sa objavila na hostii,
no vieme, že sa v nej objavila ľudská DNA“.
Výsledky analýz boli predstavené vo Vatikáne,
v Kongregácii pre náuku viery,
ktorá uznala nadprirodzený pôvod udalosti.
Veľmi silné je i zistenie, že výsledky výskumu
sú veľmi podobné s tými, ktoré sa podarilo zistiť pri skúmaní
eucharistického zázraku v Lanciane z roku 700 po Kristovi,
ale i iných zázrakoch, ktoré sa udiali nedávno,
ako napríklad v Sokółke v roku 2008, alebo v Tixtle v Mexiku v roku 2006,
alebo Buenos Aires v Argentíne v roku 1996.
17. apríla 2016 Mons. Zbigniew Kiernikowski, nový biskup Legnice,
ohlásil počas svätej omše, že podľa odporúčaní Svätej stolice,
nariadil farárovi donovi Andrzejovi Ziombrovi
„pripraviť dôstojné miesto na vystavenie vzácnej relikvie
takým spôsobom, aby mohli veriaci vyjadriť
svoju úctu príslušným spôsobom“.
Možno ste niektorí z vás, milí televízni diváci,
navštívili počas púte do Fatimy v Portugalsku i mestečko Santarém,
v ktorom sa uchováva jeden z najznámejších
eucharistických zázrakov vo svete.
Poďme sa teda do Santarém spoločne pozrieť.
Eucharistický zázrak zo Santaréma spolu so zázrakom z Lanciana
patria k tým najdôležitejším.
Na relikviách bolo vykonaných množstvo štúdií a výskumov.
Hostia sa premenila na krvácajúce mäso, z ktorého začala vytekať krv.
Obe relikvie sa dodnes uchovávajú v Santaréme
v Kostole svätého Štefana.
Dom manželov sa zmenil v roku 1684 na kaplnku.
Úplné odpustky spojené s týmto zázrakom udelili viacerí pápeži:
Pius IV., svätý Pius V., Pius VI. i pápež Gregor XIV.
Aj dnes je možné v Kostole svätého Štefana v Santaréme
obdivovať tieto vzácne relikvie.
Podľa dátumu registrovaného v kópii dokumentu vyrobeného na žiadosť
kráľa Alfonza IV. v roku 1346, sa 16. februára 1266 v Santaréme
istá mladá žena, ktorá bola pohltená žiarlivosťou pre svojho muža,
obrátila na čarodejku, ktorá jej poradila,
aby šla do kostola a aby ukradla premenenú hostiu.
Mala z nej vyrobiť amulet lásky.
Žena ukradla hostiu a ukryla ju do kusa látky,
ktorý sa ihneď sfarbil krvou.
Preľaknutá sa rýchlo rozbehla domov, kde odbalila látku,
aby videla, čo sa stalo.
S veľkým údivom videla, že krv vychádza priamo z hostie.
Zmätená vložila hostiu do zásuvky vo svojej spálni,
no v noci z neho začali vyžarovať lúče svetla,
ktoré osvetľovali celú izbu.
Aj muž si všimol tento zvláštny úkaz a začal sa manželky vypytovať,
čo sa to deje.
Tá mu nakoniec všetko porozprávala.
Nasledujúci deň obaja manželia všetko rozpovedali farárovi,
ktorý odišiel s nimi do ich domu, aby hostiu odniesol späť
do Kostola svätého Štefana v slávnostnej procesii
za účasti množstva rehoľníkov i laikov.
Hostia krvácala tri po sebe nasledujúce dni.
Nakoniec bola vložená do nádherného relikviára z včelieho vosku.
V roku 1340 sa udial ďalší zázrak.
Kňaz otvoril svätostánok a našiel nádobku z vosku rozbitú na kúsky.
Na jeho mieste bola nádobka zo skla,
v ktorej bola krv z hostie zmiešaná s voskom.
Dnes sa hostia uchováva na eucharistickom tróne
z 18. storočia umiestnenom nad hlavným oltárom.
Kostol svätého Štefana je známy ako Svätyňa eucharistického zázraku.
Hostia ronila krv počas stáročí pri rôznych udalostiach
a bolo v nej možné pozorovať rôzne obrazy Pána Ježiša.
Medzi svedkami zázraku bol aj svätý František Xaverský, apoštol Indie,
ktorý svätyňu navštívil pred svojou cestou do misií.
Odkedy sa udial zázrak až dodnes sa vždy na druhú nedeľu v apríli
koná slávnostná procesia s relikviou
z domu manželov do Kostola svätého Štefana.
© TV LUX 2019